Actualitats
La sonda Rosetta a acabada sa mission en s’esclafant sus la cometa 67P
La mission de l’Agéncia Espaciala Europèa a durat dotze ans e a servit a comprene melhor las cometas e lo Sistèma Solar
Après 12 ans dins l’espaci, la sonda Rosetta metèt ièr lo ponch final de sa mission en s’esclafant contra la cometa 67P/Churiumov-Gerasimenko, qu’aviá explorat dempuèi lo 6 d’agost de 2014.
La sonda, en orbitant a l'entorn de la cometa, s’alonhava rapidament del Solelh, e sos panèls solars, a cada jorn que passava, podián pas mai donar l’energia sufisenta per manténer actius totes los espleches scientifics. Es per aquela rason que la còla de la mission aviá decidit de la sacrificar, mas amb una fin espectaclosa.
Rosetta entrèt lentament en collision sus la region d’Abydos, situada sul lòbe pus petit de la cometa. La sonda tombèt a una velocitat plan bassa, d’aperaquí 3 km/h, çò es coma la marcha d’un caminaire. Es probable qu’aja rebetit, coma o faguèt Philae. Pasmens, Rosetta èra pas concebuda per aterrar, e tre que la cometa aguèt aterrat, la comunicacion amb la Tèrra se copèt còp sec. Ara demorarà totjorn sus la superfícia de la cometa.
Totun, la camèra Osiris a presas de fòtos fins a pauques mètres de la superfícia, abans la collision, en nos mostrant d’imatges espectacloses.
Aquesta es la darrièra fotografia qu'a mandada:
E las fòtos seguentas mòstran l’apròchi progressiu de la superfícia de la cometa:
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/16.png)
Rosetta, a 16 Km de la cometa.
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/15.png)
Rosetta, a 15 Km de la cometa.
Rosetta, a 11Km de la cometa.
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/8.png)
Rosetta, a 8 Km de la cometa.
Rosetta, a 5 Km de la cometa.
Vaicí una numerizacion dels imatges de la zòna ont Rosetta tombèt:
La zòna causida per i far caire la sonda es d’un grand interès scientific. S’agís d’una region lisa pròcha de divèrsas grandas fòssas de mai de 100 mètres de diamètre e 60 mètres de prigondor. La sonda aterrèt entre la fòssa Ma’at 2 e la Ma’at 3, que se tròban dins la region d’Abydos, sus lo lòbe pus petit de la cometa. Aquelas fòssas son fòrça interessantas pr’amor que son l’origina de las intensas fonts de gas e de posca qu’emet la cometa, mai que mai los meses de son apròchi maximal del Solelh.
Aquelas fòtos son del moment que lo cometa èra mai près del Solelh:
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/Captura-de-pantalla-2016-09-30-a-les-13.38.23.png)
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/Captura-de-pantalla-2016-09-30-a-les-13.38.11.png)
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/Captura-de-pantalla-2016-09-30-a-les-13.38.01.png)
L’Agéncia Espaciala Europèa (ÈSA) a explicat la fin de Rosetta amb los dos vidèos didactics que seguisson:
La sonda, en orbitant a l'entorn de la cometa, s’alonhava rapidament del Solelh, e sos panèls solars, a cada jorn que passava, podián pas mai donar l’energia sufisenta per manténer actius totes los espleches scientifics. Es per aquela rason que la còla de la mission aviá decidit de la sacrificar, mas amb una fin espectaclosa.
Rosetta entrèt lentament en collision sus la region d’Abydos, situada sul lòbe pus petit de la cometa. La sonda tombèt a una velocitat plan bassa, d’aperaquí 3 km/h, çò es coma la marcha d’un caminaire. Es probable qu’aja rebetit, coma o faguèt Philae. Pasmens, Rosetta èra pas concebuda per aterrar, e tre que la cometa aguèt aterrat, la comunicacion amb la Tèrra se copèt còp sec. Ara demorarà totjorn sus la superfícia de la cometa.
Totun, la camèra Osiris a presas de fòtos fins a pauques mètres de la superfícia, abans la collision, en nos mostrant d’imatges espectacloses.
Aquesta es la darrièra fotografia qu'a mandada:
Incredible view 1.2 km from the surface! #CometLandinghttps://t.co/BMzkfFMKp4pic.twitter.com/N5riAfHxEV
— ESA Rosetta Mission (@ESA_Rosetta) 30 de setembre de 2016
E las fòtos seguentas mòstran l’apròchi progressiu de la superfícia de la cometa:
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/16.png)
Rosetta, a 16 Km de la cometa.
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/15.png)
Rosetta, a 15 Km de la cometa.
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/11.png)
Rosetta, a 11Km de la cometa.
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/8.png)
Rosetta, a 8 Km de la cometa.
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/5.png)
Rosetta, a 5 Km de la cometa.
Vaicí una numerizacion dels imatges de la zòna ont Rosetta tombèt:
Busy scanning my target #CometLanding region! pic.twitter.com/CYhEnl35TT
— ESA Rosetta Mission (@ESA_Rosetta) 30 de setembre de 2016
La zòna causida per i far caire la sonda es d’un grand interès scientific. S’agís d’una region lisa pròcha de divèrsas grandas fòssas de mai de 100 mètres de diamètre e 60 mètres de prigondor. La sonda aterrèt entre la fòssa Ma’at 2 e la Ma’at 3, que se tròban dins la region d’Abydos, sus lo lòbe pus petit de la cometa. Aquelas fòssas son fòrça interessantas pr’amor que son l’origina de las intensas fonts de gas e de posca qu’emet la cometa, mai que mai los meses de son apròchi maximal del Solelh.
Aquelas fòtos son del moment que lo cometa èra mai près del Solelh:
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/Captura-de-pantalla-2016-09-30-a-les-13.38.23.png)
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/Captura-de-pantalla-2016-09-30-a-les-13.38.11.png)
![](https://s3-eu-west-1.amazonaws.com/imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/09/Captura-de-pantalla-2016-09-30-a-les-13.38.01.png)
L’Agéncia Espaciala Europèa (ÈSA) a explicat la fin de Rosetta amb los dos vidèos didactics que seguisson:
Jornalet es possible gràcias al sosten economic e jornalistic dels legeires e benevòls. Se lo podètz sosténer en venent sòci dels Amics del Jornalet o de l'Associacion ADÒC, o tot simplament en fasent un don, atal contribuiretz a far un mèdia mai independent e de melhora qualitat.
I a pas cap de comentari
Vòstre comentari es a mand d’èsser validat. Per terminar lo procès de validacion, vos cal encara clicar sul ligam qu’anatz recebre per e-mail a l’adreiça qu’avètz indicada.
Escriu un comentari sus aqueste article
Senhala aqueste comentari